Ştiri
Președintele Igor Dodon laudă măsurile ce ar fi fost discutate la întîlnirea sa cu liderul separatist transnistrean la Bender
![Igor Dodon cu Vadim Krasnoselski la Bender](https://gdb.rferl.org/BA009B99-9847-416F-8B91-ABB8C8A11ED4_w250_r1_s.jpg)
Președintele Moldovei, Igor Dodon s-a întâlnit la Bender cu liderul separatist transnistrean Vadim Krsnoselski. Potrivit președintelui, a fost discutat „pachetul de 8 măsuri” menite să apropie cele două maluri ale Nistrului, între care se află și compromisul la care s-a ajuns marți privind plăcuțele de înmatriculare cu care pot circula internațional autovehiculele transnistrene. Tot potrivit președintelui Dodon, s-a căzut de acord că în acest moment „nu trebuie reformată” operațiunea de menținere a păcii, în absența unei soluții politice. Dodon și Krasnoselski au cerut, de asemeni, ca punctele comune de control vamal moldo-ucrainene, de pe segmentul transnistrean al frontierei, să nu afecteze, după expresia președintelui moldovean, „negativ locuitorii și agenții economici din regiunea transnistreană”.
Vezi ultimele știri ale zilei
Fostul președinte român Iliescu, inculpat a doua oară pentru „mineriadă”
![În iulie 1990, la o lună după „mineriadă”, președintele Ion Iliescu cerea Occidentului să înțeleagă România „cu slăbiciuni cu tot”, dând vina pentru marile tulburări de stradă pe „moștenirea dictaturii” comuniste.](https://gdb.rferl.org/03a48d3b-b345-4a3d-ab8a-937f134265ef_w250_r1_s.jpg)
În România, procurorii l-au pus vineri sub acuzare pe fostul președinte Ion Iliescu pentru crime împotriva umanității, în legătură cu suprimarea violentă a protestelor din 1990 de la București.
Patru oameni au murit în iunie 1990, când minerii chemați de guvernarea lui Iliescu au ajutat poliția să pună capăt demonstrațiilor prelungite din Piața Universității, în București, în favoarea ruperii cu trecutul comunist, independenței televiziunii și democratizării mai rapide.
Este a doua oară când Iliescu este trimis în judecată pentru „mineriada” din 1990. El a fost pus sub acuzare mai întâi în 2005, i s-a deschis proces în 2017, dar apoi acuzațiile au fost retrase din motive de procedură, iar ancheta a fost reluată de la capăt.
În același caz sunt trimiși acum în instanță premierul interimar de atunci, Petre Roman, șeful serviciilor de informații, Virgil Măgureanu, și alții.
În violențele din 1990 din centrul Bucureștiului, pe lângă cele patru decese, două persoane au fost violate, 1300 au fost rănite, iar 1200 au fost private de libertate pe motive politice – susțin procurorii.
Iliescu, care are 94 de ani, nu și-a recunoscut niciodată vina. El ar putea fi condamnat la 25 de ani de închisoare.
Evenimentele din iunie 1990 au atras României condamnare internațională, au încetinit procesul integrării ei euroatlantice și au declanșat un val de emigrare mai ales din rândul tinerilor dezamăgiți de ritmul prea lent al tranziției la democrație și economie de piață.
În 2014, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a criticat Bucureștiul pentru că nu a anchetat cum se cuvine „mineriada”, făcând conducerea politică a țării, în frunte cu președintele Klaus Iohannis, să ceară reluarea cercetărilor și procesului juridic.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Diaspora din șase țări va putea vota prin poștă, la următoarele alegeri
![Proiectul de lege privind votul prin poștă a fost prezentat în ședința parlamentului de deputata PAS, Veronica Roșca, președinta Comisiei juridice, numiri şi imunităţi, Chișinău, 26 aprilie 2024](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-5923-08dc65f6cf22_cx11_cy0_cw67_w250_r1_s.jpg)
Deputații partidului de guvernământ PAS au adoptat în lectură finală un proiect de lege care permite cetățenilor moldoveni stabiliți în America și câteva țări europene nordice să voteze prin corespondență. De la prima la a doua lectură, numărul acestor țări s-a mărit de la două la șase.
Dacă președinta Maia Sandu promulgă legea, votul prin corespondență va putea fi aplicat chiar la alegerile prezidențiale și referendumul privind integrarea în UE așteptate în această toamnă. Vor putea vota prin poștă moldovenii din SUA, Canada, Islanda, Finlanda, Norvegia și Suedia.
După adoptarea proiectului de lege, deputatul PAS, Radu Marian, a spus că testarea votului prin corespondență în aceste țări le va permite autorităților să îmbunătățească procesul, așa încât „pe viitor, sperăm la parlamentare, să-l aplicăm în toată lumea”.
- Te-ar putea interesa și: Curtea Constituțională a spus că referendumul poate fi organizat în aceeași zi cu alegerile
Opoziția parlamentară a criticat inițiativa PAS, la fel ca și în prima lectură, când a spus că votul prin corespondență ar putea duce la fraudarea alegerilor.
Vicepreședintele socialist al Parlamentului, Vlad Batrîncea, a spus că autoritățile de la Chișinău și-ar încălca un angajament propriu față de UE pentru că ar fi promis să nu schimbe legislația electorală în an electoral, iar proiectul de lege proaspăt adoptat nu ar fi fost trimis la o expertiză necesară, la Comisia de la Veneția.
Președinta Sandu și PAS au fost sprijiniți masiv de diaspora occidentală în alegerile din 2020 și respectiv 2021, promițând să ușureze participarea la vot a moldovenilor din străinătate. Aceștia trebuie să călătorească la distanțe mari în unele țări, ca cele americane sau scandinave, până la ambasadele și consulatele moldovene sau să aștepte vreme îndelungată la secțiile de vot aglomerate pentru a vota.
Care este procedura de vot?
Pentru a vota prin corespondență, cetățenii vor trebui să se înregistreze online la Comisia Electorală Centrală și să primească o notificare de la CEC despre finalizarea procedurii de înregistrare.
Proiectul de lege aprobat prevede că buletinele de vot vor fi expediate către țările sus-menționate prin intermediul poștei diplomatice sau a serviciilor poștale obișnuite. Acesta mai stipulează că moldovenii din Ucraina, Federația Rusă sau alte țări „aflate în conflicte militare” nu vor putea vota prin poștă.
Votul prin corespondență nu va putea fi realizat în țările cu care R. Moldova nu are stabilite relații diplomatice și în țările în care nu se respectă standardele internaționale privind desfășurarea alegerilor libere și corecte.
Documentul mai conține și prevederi privind procedura de numărare și totalizare a voturilor, dar și despre situațiile în care buletinele de vot se declară nevalabile.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
UE prelungește sancțiunile împotriva celor ce „destabilizează” R. Moldova
![Mai multe persoane care poartă uniformă cu denumirea „Scutul Poporului” au participat la un protest organizat de Partidul Șor în fața Procuraturii Generale, 28 noiembrie 2022.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-9935-08dc33b4ade9_cx13_cy14_cw86_w250_r1_s.jpg)
Liderii Uniunii Europene au decis vineri să prelungească cu un an, până în aprilie 2025, sancțiunile împotriva a 11 indivizi și o entitate, pentru încercări de destabilizare și de subminare a Republicii Moldova, ca și amenințări la adresa suveranității și integrității sale teritoriale.
Pe listă se află încă din mai 2023 politicienii Ilan Șor, Marina Tauber, Vlad Plahotniuc, omul de afaceri rus Igor Ceaika, fostul șef-adjunct de la IGP Gheorghe Cavcaliuc, iar din februarie 2024 le-au fost adăugați:
- Chiril Guzun, fost polițist de frontieră, liderul grupării paramilitare „Scutul Poporului”;
- Dmitri Miliutin, șeful Departamentului de Informații Operaționale de la al cincilea directorat al Serviciului Rusesc de Securitate (FSB), responsabil de operațiunile rusești în R. Moldova, în special în regiunea transnistreană;
- Arina Corșicova, șefa unor trusturi de presă din Moldova ce cuprind televiziunile Accent TV și Primul în Moldova, cărora li s-a suspendat licența, conducătoarea unor campanii de dezinformare și aliata oligarhului fugar Ilan Șor;
- Dumitru Chitoroagă, proprietarul unor canale de televiziune din Moldova ca TV6 sau Orhei TV, cu licențe suspendate, care au promovat mesaje menite să submineze democrația, inclusiv la comanda lui Șor;
- Maria Albot, consiliera pe teme externe a bașcanului UTA Găgăuzia, administratoarea fundației „Miron Șor”, considerată de UE aliată de încredere a lui Ilan Șor;
- Victor Petrov, politician, membru al Adunării Populare din autonomia găgăuză, liderul unei formațiunii politice pro-ruse care a fuzionat cu partidul „Renaștere” al lui Șor.
- Asociația Oamenilor cu Epoleți „Scutul Poporului”, grupare paramilitară condusă de Chiril Guzun, cuprinzând foști militari și polițiști, care pun la cale proteste, inclusiv cu folosirea violenței, în special în scopul destabilizării R. Moldova, în colaborare cu oamenii lui Șor.
Mulți dintre cei ale căror sancțiuni sunt acum prelungite de UE au ajuns, pentru aceleași motive, pe liste de sancțiuni din SUA, Canada și alte țări occidentale.
Prelungirea sancțiunilor UE vine pe fondul îngrijorărilor tot mai mari ale Occidentului că Rusia își întețește „războiul hibrid” împotriva Moldovei și după ce politicienii moldoveni pro-ruși, în frunte cu Ilan Șor, au constituit la Moscova un bloc electoral în opoziție față de actuala putere pro-europeană.
Vama a adunat 50 de milioane de la firmele transnistrene, în primul trimestru
![Regiunea secesionistă transnistreană menține propriile „posturi vamale”, ca cel din imagine, de la Varnița, dar acestea pot deveni irelevante.](https://gdb.rferl.org/024f0000-0aff-0242-c595-08da276f6c96_cx17_cy8_cw82_w250_r1_s.png)
În primele trei luni de achitare a taxelor vamale moldovene, firmele din stânga Nistrului au vărsat în bugetul R. Moldova 49,6 milioane de lei. Suma este comparabilă cu a zecea parte din veniturile din taxele vamale colectate în mod normal la buget de la agenții economici de pe malul drept.
Europa Liberă a aflat datele pe perioada ianuarie – martie de la Serviciul Vamal, care a precizat că multe operațiuni de export -import făcute de agenți economici din regiunea transnistreană au fost scutite de taxe, datorită unui sistem de preferințe valabil pentru firmele din toată țara.
Republica Moldova colectează taxe vamale în stânga Nistrului în premieră, datorită unui nou Cod Vamal, intrat în vigoare la 1 ianuarie 2024, prin care a pus în condiții egale exportatorii și importatorii de pe ambele maluri. În ciuda unor proteste ale administrației de la Tiraspol, agenții economici transnistreni au început să plătească pentru că altfel nu ar mai fi putut importa sau exporta.
Serviciul Vamal a spus Europei Libere că 221 de companii din stânga Nistrului au depus 8.690 de declarații vamale, în primul trimestru al anului curent. Dar în 2.354 de cazuri, întreprinzătorii din regiunea transnistreană au prezentat certificate de origine și fie au beneficiat de o taxă vamală redusă, fie au fost scutiți de achitarea ei.
În primele șase luni ale anului trecut, Vama a colectat aproape 943 de milioane de lei sub formă de taxe vamale, ceea ce ar însemna, în medie, 470 de milioane pe trimestru. Astfel, taxele vamale colectate în stânga Nistrului în primul trimestru din 2024 reprezentă circa 10%.
- Te-ar putea interesa și: „Mai bine-l las, dar nu mă înregistrez în Transnistria”. Povestea unui agricultor care are pământ peste traseul Râbnița-Tiraspol
Răspunzând măsurii luate de guvernul de la Chișinău, administrația de la Tiraspol a amenințat să-i oblige să plătească „taxe vamale” în stânga Nistrului pe fermierii moldoveni din raionul Dubăsari, care au terenuri agricole dincolo de traseul Camenca – Tiraspol.
Iar școlilor cu predare în limba română, situate în regiune, le-au fost majorate taxele pentru serviciile comunale. Chișinău a spus că va compensa din buget cheltuielile suplimentare ale școlilor și fermierilor.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Gazul s-ar putea ieftini cu încă un leu
![Ultima dată, gazele naturale s-au ieftinit pe data de 21 februarie, 2024.](https://gdb.rferl.org/bc5c0000-0aff-0242-81c6-08d9d68dddc9_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
„Moldovagaz” a cerut Agenției Naționale pentru Reglementare în Energetică (ANRE) să reducă tarifele la gazele naturale pentru consumatorii casnici până la 12,2 lei per metru cub. Ar fi o micșorare a tarifului cu 8,9%.
Potrivit IPN, se propune stabilirea tarifului de 7 915 lei pentru o mie de metri cubi, cu o reducere de 13,3% la punctele de ieșire din rețelele de distribuție a gazelor de presiune înaltă.
La punctele de ieșire din rețelele de presiune medie tariful propus este de 8 917 lei pentru o mie de metri cubi, cu 11,5% mai puțin ca în prezent.
În cazul rețelelor de presiune joasă, la care sunt conectați consumatorii casnici și o parte a consumatorilor non-casnic, tariful propus este de 12 200 de lei pentru o mie de metri cubi, cu o scădere de 8,9%.
- Te-ar putea interesa și: De ce Vestmoldtransgaz cere tarife mai mari pentru transportul de gaze și cum se va reflecta asta în facturi
Ultima dată, gazele naturale s-au ieftinit pe 21 februarie 2024. Atunci, ANRE a aprobat un tarif de 13,39 lei (fără TVA) pentru un metru cub de gaze pentru consumatorii casnici. Mai devreme, tariful a fost de 18 lei.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Rusia vrea să interzică încă o mișcare internațională inexistentă, după LGBT
![Ministerul rus al Justiției luptă cu organizații internaționale care ar promova dezmembrarea Rusiei, după ce a luptat cu mișcări mondiale LGBT inexistente.](https://gdb.rferl.org/b5b8ee5e-2cc7-491d-a78c-0f0d476a0b8b_w250_r1_s.jpg)
Ministerul Justiției din Federația Rusă a spus vineri că a cerut Curții Supreme să interzică ceea ce numește „Mișcarea Internațională Separatistă Anti-Rusia”, o grupare care după toate aparențele nu există.
Potrivit Ministerului, Curtea Supremă a răspuns că va analiza cererea la 7 iunie.
Anul trecut, Procuratura Generală a Rusiei a declarat drept organizații indezirabile două mișcări înregistrate în străinătate: Liga Națiunilor Libere și Forumul Popoarelor Libere Post-Ruse, care există și promovează autodeterminarea unor republici etnice din Federația Rusă.
În noiembrie 2023, Curtea Supremă de Justiție a Rusiei a interzis deja o „mișcare” care nu există, anume „Mișcarea Internațională Publică LGBT”.
Regimul social-conservator al Rusiei, care se prezintă ca apărător al „valorilor tradiționale” în toată lumea, invocă adesea, fără dovezi, existența unor rețele de lobby LGBT care ar căuta să oblige toate statele să renunțe la modelul familiei tradiționale.
- Te-ar putea interesa și: Aliații Rusiei adoptă unul câte unul legi anti-LGBT+. La rând: Belarus
Chiar săptămâna aceasta, speakerul Dumei de Stat, Veaceslav Volodin, a comentat din nou ceea ce a numit „tragedia umană” prin care ar trece Occidentul pentru că acceptă persoanele LGBT și transgender, înscriindu-se pe „o cale sigură spre degenerare”. „Noi avem altă cale, diametral opusă”, a asigurat joi deputatul rus, citat de TASS.
În ultimii ani, Rusia a interzis schimbarea de gen prin intervenții medicale, a aprobat o lege care impune divorțul dacă partenerul își schimbă genul și a interzis prin lege adoptarea de copii sau înscrierea ca asistenți parentali a persoanelor trans.
Legea rusă din 2012 care interzice exprimarea opiniilor pozitive despre LGBT în fața minorilor a fost „copiată” în alte câteva țări conduse de regimuri conservatoare sau cu biserici puternice, ca Ungaria sau Georgia.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Xi îi spune lui Blinken că SUA și China trebuie să fie „parteneri, nu rivali” (presa de stat)
![Secretarul de stat SUA, Antony Blinken, (stânga) a fost primit vineri de președintele chinez, Xi Jinping, în Marea Sală a Poporului, de la Beijing. Diplomații din cele două țări recunosc că relațiile sunt complicate, dar nu vor în niciun caz o criză.](https://gdb.rferl.org/40e39faa-4804-4cfc-87b7-93c399fbcc4d_w250_r1_s.jpg)
Președintele Chinei Xi Jinping i-a spus secretarului de stat american Antony Blinken, la Beijing, că țările lor, care au cele mai mari economii ale lumii, trebuie să fie „parteneri, nu rivali”, a relatat presa de stat chineză citată de AFP.
„Sunt câteva probleme care trebuie rezolvate și este loc pentru noi eforturi”, a spus Xi, potrivit televiziunii chineze de stat, CCTV.
„Sperăm că SUA vor putea de asemenea avea o viziune pozitivă asupra dezvoltării Chinei”, a mai spus Xi, adăugând că „odată ce această chestiune va fi soluționată... relațiile se vor putea stabiliza, ameliora și vor putea progresa”.
Associated Press notează că dialogul dintre cele două mari puteri s-a intensificat în ultimele luni, chiar dacă divergențele persistă, mai ales pe teme ca relațiile dintre Beijing și Taiwan, comerțul, drepturile omului, sprijinul Chinei pentru Rusia și altele.
„În linii mari, relația China-SUA începe să se stabilizeze”, a spus ministrul de externe chinez, Wang Xiaohong, la începutul celor peste cinci ore de discuții avute de Blinken vineri cu liderii chinezi. El a adăugat însă că „în același timp, factorii negativi din relație se amplifică încă”.
Wang a mai avertizat că dacă lucrurile nu se schimbă, relațiile dintre Beijing și Washington riscă să intre pe o „spirală descendentă”.
- Te-ar putea interesa și: Summitul sino-american – o parțială resetare a relației
La rândul lui, Blinken a spus că administrația președintelui Joe Biden pune un accent deosebit pe relațiile cu China, „chiar dacă sunt și dispute” și a insistat că dialogul trebuie să continue.
El a reluat însă apelul – deloc agreat în mod tradițional de China – ca Beijingul să respecte drepturile omului și să promoveze practici comerciale corecte.
AP amintește că vizita lui Blinken în China, începută miercuri la Șanhai, vine la scurt timp după ce președintele Biden a semnat un pachet de ajutor pentru străinătate de 95 de miliarde de dolari, care cuprinde și 8 miliarde pentru contracararea acțiunilor agresive ale Chinei împotriva Taiwanului și în Marea Chinei de Sud.
China a condamnat deja ajutorul pentru Taiwan, numindu-l o provocare, și a criticat eforturile americane de a o obliga să vândă platforma socială TikTok, considerată de unele guverne drept un pericol de securitate, cel puțin atâta timp cât este în mâinile chinezilor.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Recensământ 2024: În unele raioane ponderea locuințelor recenzate se apropie de 35%
![Recenzori, pe una din străzile orașului Otaci, raionul Ocnița, la 25 aprilie 2024.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-1445-08dc65cdc468_w250_r1_s.jpg)
La trei săptămâni de la începutul Recensământului Populației și Locuințelor, în mai multe raioane ponderea locuințelor recenzate a trecut de o treime, a afirmat directorul Biroului Național de Statistică, Oleg Cara, într-o conferință de presă, pe 26 aprilie.
Cel mai bine, la acest capitol stau opt raioane: Soroca, Rîșcani, Glodeni, Fălești, Ungheni, Telenești, Orhei și Anenii Noi, cu peste 33,8% de locuințe recenzate. La celălalt capăt sunt municipiile Chișinău și Bălți, dar și raioanele Briceni, Cimișlia, Cantemir și Cahul, cu o pondere de sub 28,6%.
În localitățile rurale, recensământul decurge mai ușor, spune directorul BNS și explică asta prin faptul că oamenii cunosc recenzorii, care în multe cazuri sunt de pe loc, și sunt mai deschiși să fie intervievați. O altă explicație de ce în orașe procesul decurge mai greu este că oamenii sunt la muncă atunci când vin recenzorii și programează interviurile pentru alte zile și ore.
- Te-ar putea interesa și: Recensământ 2024: „La o zi de activitate, unii recenzori renunță și pleacă din funcție”
Cara mai spune că BNS a organizat un sondaj și, potrivit rezultatelor, circa 80% din intervievați știu despre recensământ, iar peste 90% sunt deschiși să participe la acest exercițiu.
Întrebat de jurnaliști dacă sunt refuzuri și dacă au fost aplicate sancțiuni, oficialul spune că este devreme de a vorbi despre aceasta. El menționează că recenzorii depun eforturi suplimentare pentru a-i convinge pe toți să participe. Iar despre sancțiuni se va putea vorbi abia după ce recensământul se va încheia.
La sfârșitul celei de-a treia săptămâni de recensământ, peste 860 de mii de persoane au fost intervievate și aproape 600 de mii de locuințe au fost vizitate de recenzori, ceea ce reprezintă 28,4% din numărul total de locuințe estimate.
Începând cu data de 8 aprilie și până pe 7 iulie, în R. Moldova se desfășoară Recensământul Populației și Locuințelor 2024. Autoritățile estimează că primele date preliminare vor fi publicate după șase luni de la finalizarea recensământului.
Ultimul recensământ al populației și locuințelor a avut loc în 2014. Datele au fost prezentate peste 3 ani și au arătat că R. Moldova avea circa 3 milioane de locuitori, cu aproximativ 400.000 mai puțini decât la precedenta numărătoare, din 2004.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Parlamentul European cere Rusiei eliberarea jurnaliștilor Alsu Kurmasheva și Evan Gershkovich
![Jurnalista Alsu Kurmasheva, de la serviciul Tătar-Bașkir al Europei Libere.](https://gdb.rferl.org/01000000-0a00-0242-cd3e-08dc525dfef7_w250_r1_s.jpg)
Rezoluția Parlamentului European se referă printre altele la alegerile prezidențiale nedemocratice din Rusia și ținerea lor nelegitimă în teritoriile ocupate, precum și întemnițarea ilegală a 14 deținuți politici și doi jurnaliști: Alsu Kurmasheva (RFE/RL) și Evan Gershkovich (WSJ).
Rezoluția a fost votată joi, pe 25 aprilie, cu 493 de voturi pentru, 11 împotrivă și 18 abțineri.
Pe 1 aprilie, un tribunal rusesc a prelungit arestul jurnalistei Alsu Kurmasheva, de la serviciul Tătar-Bașkir al RFE/RL, până pe 5 iunie.
RFE/RL a numit luni arestarea ei „revoltătoare” și a spus că a fost închisă „pur și simplu pentru că deține un pașaport american”.
„Acuzațiile împotriva lui Alsu sunt fără temei. Nu este un proces legal, este un truc politic, iar Alsu și familia ei plătesc în mod nejustificat un preț groaznic”, a spus președintele RFE/RL, Stephen Capus. „Rusia trebuie să pună capăt acestui fals și să o elibereze imediat pe Alsu”, a adăugat el.
În rezoluția adoptată joi, Parlamentul European îndeamnă autoritățile ruse să ofere acces imediat la asistență medicală cuprinzătoare pentru deținuții politici a căror sănătate este în stare critică, în special Vladimir Kara-Murza, și reamintește Rusiei să își respecte obligațiile internaționale privind drepturile prizonierilor.
- Te-ar putea interesa și: După șase luni de detenție în Rusia, jurnalista RFE/RL Alsu Kurmasheva încă încearcă să înțeleagă ce i se întâmplă
De asemenea, invită autoritățile rusești să permită funcționarilor consulari accesul la deținuții cu dublă cetățenie.
„Uniunea Europeană (UE) ar trebui să fie pe deplin solidară cu societatea civilă rusă care a subscris la valorile democratice universale și a respins imperialismul și ar trebui să folosească regimul european de sancțiuni pentru încălcarea drepturilor omului, pentru a sancționa autorii încălcărilor drepturilor omului”, se spune în document.
De asemenea, denunță escaladarea încălcărilor drepturilor omului de către regimul de la Kremlin și condamnă represiunea în curs împotriva criticilor guvernamentali, a apărătorilor drepturilor omului, a activiștilor anti-război și a jurnaliștilor independenți, precum și suprimarea sporită a activiștilor LGBTIQ.
- Te-ar putea interesa și: Jurnalista Europei Libere, Alsu Kurmasheva, rămâne în arest în Rusia până pe 5 iunie
Parlamentul European îndeamnă statele membre ale Uniunii Europene și comunitatea internațională să nu recunoască rezultatul alegerilor prezidențiale din Rusia din teritoriile ocupate ilegale de Ucraina și chiar din interiorul Rusiei, pentru că nu au fost „nici libere, nici corecte, nu respectă standardele electorale internaționale de bază și, prin urmare, nu au legitimitate democratică”.
Legislativul european îndeamnă statele membre UE și comunitatea internațională să limiteze relațiile cu Putin la chestiunile necesare pentru pacea regională, precum și în scopuri umanitare și de drepturi ale omului, de exemplu schimburile de prizonieri, returnarea copiilor deportați în Ucraina sau apelarea privind eliberarea deținuților politici.
Știre preluată de la Europa Liberă România.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Rusia se bucură că vin nord-coreenii la Jocurile Mondiale ale Prieteniei
![Flacăra Jocurilor Olimpice de la Moscova, din 1980, pe stadionul Lujniki. Tot acolo, dar fără bustul lui Lenin, se vor deschide și Jocurile Prieteniei 2024, concepute de Kremlin ca alternativă la Olimpiada de la Paris.](https://gdb.rferl.org/01000000-0a00-0242-8578-08db780ef91f_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Rusia a anunțat că peste 5.500 de sportivi vor participa în septembrie la Jocurile Mondiale ale Prieteniei, un fel de reciclare a olimpiadei alternative organizate de sovietici în 1984, când au boicotat Jocurile Olimpice de la Los Angeles.
Joi, 25 aprilie, agenția de știri oficială a Rusiei, TASS, a anunțat că Ministerul Sportului din Coreea de Nord va trimite o delegație la Jocurile Prieteniei de la Moscova și Ekaterinburg.
Fără să dea cifre, nord-coreenii au anunțat prin ambasada lor de la Moscova că delegația va fi „impresionantă”.
Jocurile Prieteniei vor începe la scurt timp după Jocurile Olimpice de la Paris, la care ar putea să participe maximum câteva zeci de sportivi ruși, ca „neutri”, fără steag, datorită sancțiunilor impuse Rusiei din cauza invadării pe scară largă a Ucrainei în urmă cu peste doi ani.
- Te-ar putea interesa și: Macron vrea „armistițiu olimpic” la vară, după tradiția antică
Nu este limpede dacă Moscova le va da voie sportivilor ruși calificați pentru Paris să participe la competiție.
Jocurile Prieteniei 1984 (Дружба-84), după care par copiate cele de la toamnă, s-au ținut între 2 iulie și 16 septembrie 1984 în URSS, cu participarea altor opt țări comuniste ce boicotaseră Olimpiada din SUA. Mai devreme, țările occidentale nu participaseră la Olimpiada de la Moscova, din 1980, în semn de protest față de invazia sovietică din Afganistan.
Spre deosebire de Jocurile Olimpice, Jocurile Prieteniei pe care le va organiza Moscova vor fi dotate cu premii în bani: în total, 50 de milioane de dolari.
Excluși de la numeroase competiții internaționale din cauza dopajului, iar apoi a anexării Crimeii și invaziei pe scară largă din Ucraina, rușii au anunțat ținerea competiției proprii în urmă cu un an.
- Te-ar putea interesa și: Câțiva sportivi ruși se pot califica la olimpiadă. Îi va „aproba” Kremlinul?
În noiembrie 2023, Comitetul Internațional Olimpic a recomandat țărilor membre să nu participe la Jocurile Prieteniei rusești, spunând că evenimentul este contrar nu doar interdicțiilor sportive la care este supusă Rusia, dar și „obiectivului Mișcării Olimpice de a menține independența și autonomia sportivă”.
În martie 2024, șeful CIO, Thomas Bach, a numit competiția rusească drept o inițiativă „cinică”.
Pe lângă interdicțiile de participare la competiții externe, Rusia nu are nici dreptul să găzduiască competiții internaționale.
Nu este limpede care țări vor trimite delegații la Jocurile rusești. La 28 martie, Aleksei Sorokin, șeful comitetului de organizare, a spus că ar urma să participe „cel puțin” 70 d țări, și vor fi 33 de discipline sportive. Prima în ordine alfabetică este „Acrobatic Rock-and-Roll”.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Echipamente medicale de la NATO pentru armata moldoveană
![Echipamente medicale, donate R. Moldova de Alianța militară Nord-Atlantică. Imagini publicate de Ministerul moldovean al Apărării.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-8e1e-08dc6525f391_w250_r1_s.jpg)
Alianța militară Nord-Atlantică a oferit Armatei Naționale a Republicii Moldova un lot de echipamente medicale, în valoare de 700.000 de euro.
Lotul de ajutoare de la NATO conține 4.000 de truse medicale individuale, 12.000 de garouri și 60 de truse medicale colective, care vor fi repartizate în unitățile militare din Moldova.
La ceremonia de transmitere a donației au fost prezenți, între alții, ministrul moldovean al Apărării, Anatolie Nosatîi, și șeful Direcției cooperare în domeniul apărării și securității a Diviziunii operațiuni, de la Cartierul general al NATO, Piers Cazalet.
- Te-ar putea interesa și: Moldova a primit un radar din Franța, estimat la 14 milioane de euro
Asistența este oferită în contextul consolidării capabilităților medicale ale Armatei Naționale, prin intermediul Pachetului de Consolidare a Capacității de Apărare (DCBI), oferit de Alianța Nord-Atlantică, precizează un comunicat de presă al ministerului moldovean al Apărării.
Luând cuvântul la ceremonie, Anatolie Nosatîi a mulțumit Republicii Federale Germania, Italiei, Luxemburgului, Turciei și Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, precum și reprezentanților NATO pentru contribuția și implementarea acestui „proiect important” pentru Armata Națională.
„Această asistență, pe lângă multe altele, este un exemplu elocvent al cooperării eficiente dintre Republica Moldova și Alianța Nord Atlantică, în cei 30 de ani de la semnarea Programului Parteneriat pentru Pace, care se realizează prin diverse programe și inițiative implementate în țara noastră, în beneficiul cetățenilor”, a spus ministrul Nosatîi.
La rândul său, Piers Cazalet a declarat că această cooperare „practică” între NATO și Moldova este „încadrată în Pachetul de Consolidare a Capacității de Apărare, care a fost lansat în 2015 și consolidat anul trecut”. Acesta vizează aproape 20 de domenii de cooperare, de la logistică și instruire, până la comunicarea strategică și securitatea cibernetică, a spus oficialul NATO, potrivit comunicatului citat.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Veneția impune taxă de intrare de 5 euro. Localnicii spun că asta nu rezolvă nimic
![Protestatarii ieșiți joi în stradă susțin că taxarea turiștilor nu va rezolva problemele stringente ale Veneției, precum lipsa locuințelor accesibile.](https://gdb.rferl.org/9b41419e-58e0-43b2-b525-5eb214157b76_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Autoritățile venețiene se confruntă cu proteste după ce joi, 25 aprilie, a intrat în vigoare taxa de 5 euro, creată cu scopul de a proteja patrimoniul istoric de turismul excesiv. Mai mulți localnici susțin că inițiativa are tot un aspect comercial și nu rezolvă problemele reale.
Veneția este primul oraș din lume care a adoptat o astfel de măsură, în eforturile sale de reducere a efectelor turismului excesiv asupra zonei istorice a orașului. Oficialii locali susțin că taxa de 5 euro va contribui la protejarea patrimoniului mondial UNESCO, dar și la efortul de a face orașul din nou „locuibil”, scrie The Guardian.
Însă câteva grupuri de localnici și comercianți au organizat joi, 25 aprilie, proteste față de această inițiativă, despre care susțin că nu va rezolva problema turismului excesiv și a consecințelor acestuia.
„În primul rând: 5 euro nu vor descuraja pe nimeni. În al doilea rând, turiștii care vin pentru o zi nu sunt problema: problema este lipsa locuințelor la preț accesibil. Avem nevoie de politici care să ajute localnicii, cum ar fi reguli pentru a limita activități de tip Airbnb”, a spus un localnic.
- Te-ar putea interesa și: Amsterdam s-a pornit să reducă numărul turiștilor. Începe cu navele
Autoritățile susțin însă că sistemul este bun și va servi la colectarea de date ce vor ajuta la reglementarea fluxurilor turistice, care în anumite perioade ale anului sufocă orașul. Anul trecut circa 20 de milioane de persoane au vizitat Veneția, jumătate dintre ele rămânând peste noapte, în hoteluri sau apartamente închiriate în regim temporar.
Taxa de intrare, care va permite accesul în centrul istoric al Veneției între 8:30 și 16:30, va fi testată timp de 29 de zile „de vârf”, adică perioade în care se atestă un flux mare de vizitatori. Taxa va fi aplicată de joi, 25 aprilie și până pe 5 mai în regim zilnic, iar ulterior pentru fiecare weekend până pe 14 iulie, ca parte a primei etape de testare.
Lipsa confirmării de plată sau a biletului de acces va fi sancționată cu amenzi de la 50 la 300 de euro.
Localnicii și rezidenții regiunii Veneto, navetiștii, studenții și copiii cu vârsta de sub 14 ani, nu vor achita această taxă. Autoritățile vor decide dacă măsura va fi permanentă și dacă o vor majora, la finalul acestui an.
- Te-ar putea interesa și: Turismul european, noroc sau blestem? Orașele riscă să se sufoce din nou sub valul de turiști
Primarul Veneției, Luigi Brunario, a anunțat că până pe 25 aprilie au fost vândute 5.500 de bilete de acces în zona istorică a orașului, cu încasări de 27.500 de euro. Ziua de 25 aprilie este o sărbătoare națională în Italia, comemorând înfrângerea fascismului și nazismului, în 1945.
Autoritățile au informat că peste 80.000 de persoane și-au înregistrat prezența în Veneția joi, 25 aprilie, dar doar circa 7.000 au plătit taxa de intrare. Majoritatea celor intrați au fost localnici sau turiști care stau peste noapte.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Minut de reculegere în Parlament pentru victimele foametei organizate din 1946-1947
![Minutul de reculegere ținut de deputați în plenul parlamentului din 25 aprilie.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-25d8-08dc65216b9c_cx0_cy5_cw0_w250_r1_s.jpg)
Deputații în parlamentul Republicii Moldova au ținut un minut de reculegere în memoria victimelor foametei organizate de regimul sovietic de ocupație în anii 1946-1947. Patru deputați ai blocului socialiștilor și comuniștilor au refuzat să se ridice în picioare.
„A fost o foamete groaznică organizată de regimul comunist din Rusia Sovietică, de care au suferit sute de mii de oameni. (...) Noi trebuie să nu uităm, și să vorbim despre această perioadă întunecată a trecutului. Este de datoria noastră să vorbim despre foamete, despre deportări, despre toate atrocitățile pe care le produce orice regim autoritar și dictatorial”, a declarat președintele Parlamentului, Igor Grosu, înainte să anunțe minutul de reculegere.
Este al doilea an în care Republica Moldova comemorează oficial victimele foametei organizate din 1946-1947. Deputații PAS au decis, în aprilie 2022, ca ziua comemorării să fie cea de a treia sâmbătă a lunii aprilie, din fiecare an. Inițiativei s-au opus deputații socialiști, comuniști și din partidul Șor.
Istoricii estimează că între 150.000 și 200.000 de oameni au murit în anii foametei, când puterea sovietică din Basarabia anexată le-a confiscat țăranilor recoltele, în condiții de secetă severă.
Potrivit unor date cu care operează autoritățile, în perioada decembrie 1946 - august 1947, peste 123 de mii de oameni au fost omorâți prin înfometare în Moldova sovietică. Alți 400 de mii au fost afectați grav de malnutriție, iar în anii următori mulți dintre ei și-au pierdut viața.
Cercetătorii spun că fostul regim a făcut tot posibilul ca numărul exact al victimelor să nu fie cunoscut, ca și crimele comise de sovietici în acea perioadă. Moscova a permis accesul la arhive, numai într-o anumită măsură, abia la finele anilor 1980, în perioada ultimului lider al URSS, Mihail Gorbaciov.
- Te-ar putea interesa și: Guvernul invită diplomații ruși să viziteze vagoanele din PMAN, după acuzațiile de rusofobie
„Puterea sovietică le-a interzis oamenilor să vorbească despre foamete. Generații la rând, supraviețuitorii au fost nevoiți să-și deplângă pierderile în tăcere. În memoria bunicilor și străbunicilor noștri, în fața părinților noștri, suntem datori să nu lăsăm uitării această tragedie, să vorbim despre ea, despre cei responsabili de această crimă și să comemorăm victimele nevinovate”, se spune într-un mesaj al președintei Maia Sandu, difuzat pe 20 aprilie, cu ocazia zilei de comemorare a victimelor foametei organizate din 1946-1947.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Ziariștii italieni vor face grevă după ce RAI a fost „certată” de premierul Albaniei
![Premierul albanez Edi Rama este un apropiat al prim-ministrei italiene, Giorgia Meloni. Jurnaliștii de la RAI cred că asta nu-i dă dreptul să se amestece în munca lor.](https://gdb.rferl.org/3531333d-7528-4be8-bca7-52ec1e8130ac_w250_r1_s.jpg)
Angajații televiziunii publice italiene RAI au anunțat joi că vor face grevă de 24 de ore luna viitoare, din cauza presiunilor politice la care ar fi supuși de când la putere se află guvernul de dreapta al Giorgiei Meloni.
Anunțul vine după ce premierul albanez, Edi Rama, un aliat a lui Meloni, l-a sunat pe un editor de la RAI să se plângă de un reportaj despre controversatul acord italiano-albanez al migrației.
În noiembrie 2023, Albania a acceptat să primească solicitanți de azil din Italia, ca italienii să-i „trieze” pe teritoriul ei. Acordul a fost criticat de activiști pentru drepturile omului, dar chiar și de Comisia Europeană.
Reportajul RAI, scrie AFP, a ridicat semne de întrebare privind costul mare al celor două centre de triere ce se construiesc în Albania, exprimând și temeri că proiectul va favoriza criminalitatea organizată.
Rama a confirmat într-un interviu cu La Stampa că l-a sunat pe editorul Paolo Corsini, spunând că reportajul transmis duminică a fost „părtinitor” și conținea „minciuni”.
- Te-ar putea interesa și: Acord istoric privind reforma sistemului de migrație al UE. Critici din partea organizațiilor pentru drepturile omului
Sindicatele Usigrai de la televiziunea RAI, citate de AFP, au spus că greva va avea loc pe 6-7 mai.
Jurnaliștii spun că motivele de nemulțumire sunt mai multe, inclusiv lipsa de personal și probleme cu contractele de muncă, dar cel mai important este „controlul sufocant asupra muncii jurnalistice, încercarea de a reduce RAI la statutul de portavoce a guvernului”.
Cu toate acestea, altă grupare sindicală de la RAI, Unirai, a spus că nu se va alătura protestelor, și s-a pronunțat pentru respectarea „pluralismului” opiniilor.
RAI este finanțată în parte de o taxă plătită de telespectatori, iar în numirea conducerii ei politicienii au un cuvânt greu de spus.
Independența televiziunii publice italiene este subiect de dezbatere de multă vreme, dar instalarea guvernului cu elemente de extremă dreapta al Giorgiei Meloni a încins și mai mult discuțiile.
În weekendul trecut, RAI a fost acuzată de suporterii puterii că ar fi cenzurat un discurs al lui Meloni înaintea zilei de 25 aprilie, când italienii comemorează înfrângerea fascismului și nazismului, în al Doilea Război Mondial.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Agenții economici vor investi peste 17 milioane de lei în școlile model
![Imagini folosite de ministrul Educației în prezentarea noului concept de școală model.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0dba-08dc2970c30e_w250_r1_s.png)
11 companii private vor investi peste 17 milioane de lei în școlile model. Potrivit ministerului Educației, banii vor fi utilizați pentru îmbunătățirea infrastructurii școlare și sporirea accesului la educație a copiilor din familiile social vulnerabile.
Ministrul Educației, Dan Perciun, a spus, joi, la lansarea oficială a „Săptămânii educației”, că discuțiile cu aceste companii au durat circa șase săptămâni. El speră că, în viitorul apropiat, și alți agenți economici se vor alătura proiectului școlilor model, care are și un slogan: „Este nevoie de o comunitate pentru a crește un copil”.
- Te-ar putea interesa și: Ministrul Dan Perciun a lansat „Săptămâna educației”
„Mulțumim companiilor care au răspuns apelului nostru. Când există voință și parteneriate, implicare, lucrurile se întâmplă și ceea ce pare imposibil, câteodată mai încet, câteodată mai repede, dar devine realitate”, a spus Perciun.
La sfârșitul lunii februarie, ministerul Educației a anunțat lista celor 35 de instituții care vor fi transformate în „școli model”. Conceptul prezentat de Dan Perciun include facilități ca sere inteligente pentru orele de biologie, terenuri de sport cu piste de alergare, zone de odihnă pentru elevi și profesori. Pentru elevii cu necesități speciale, școlile vor fi dotate cu rampe de acces, lifturi, blocuri sanitare adaptate și dispozitive de asistare.
- Te-ar putea interesa și: Sere inteligente și terenuri de sport multifuncționale. Ministerul Educației prezintă proiectul școlilor model
Ministerul Educației și-a propus ca rețeaua de școli model să fie creată până în 2025. Părinții care vor accepta să-și înscrie copiii la aceste instituții vor primi câte o indemnizație lunară de 1000 de lei pentru o perioadă de doi ani.
Suma de care au nevoie autoritățile din educație pentru dezvoltarea proiectului este de circa 70 de milioane de euro. Ministerul a identificat 14,5 milioane de euro, pentru anumite lucrări din acest an, și mizează pe suportul Băncii Mondiale și al altor parteneri străini, dar și locali.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Sprijin suedez pentru combaterea dezinformării înaintea alegerilor moldovene
![Suedia oferă R. Moldova un sprijin financiar pentru contracararea dezinformării înaintea alegerilor prezidențiale din toamnă.](https://gdb.rferl.org/1bcf0000-0aff-0242-d7be-08d9c54ed039_cx0_cy5_cw0_w250_r1_s.jpg)
Suedia oferă un nou sprijin financiar Republicii Moldova, în valoare de peste 120 de mii de euro, pentru contracararea dezinformării legată de alegeri. Anunțul l-a făcut secretarul de stat în Ministerul suedez al Afacerilor Europene, Christian Danielsson, aflat într-o vizită la Chișinău.
Guvernul de la Stockholm suplimentează, astfel, actualul sprijin suedez pentru mass-media independentă și securitatea cibernetică în Moldova, precizează un comunicat, difuzat joi de ambasada Suediei la Chișinău.
„Sunt impresionat de reziliența Moldovei împotriva atacurilor hibride ale Rusiei și de multitudinea de crize care au avut loc ca urmare a invadării pe scară largă a Ucrainei de către Rusia. Suedia va rămâne angajată să sprijine Moldova în această situație dificilă”, a declarat Christian Danielsson.
- Te-ar putea interesa și: Amnesty International critică Moldova pentru încălcarea unor drepturi în lupta cu influența rusă
Oficialul suedez se află la Chișinău pentru a discuta cu autoritățile moldovene despre modul în care Stockholmul poate sprijini eforturile Moldovei de aderare la UE și de reformă, precum și pentru a-și consolida reziliența înainte de alegerile prezidențiale din această toamnă și cele parlamentare din vara anului viitor.
Sprijinul Suediei pentru Moldova a crescut de la începutul războiului din Ucraina, ajungând la 42 de milioane de euro în 2023. Totodată, în octombrie anul trecut, Suedia a anunțat un pachet de sprijin energetic pentru Moldova în valoare de 25 milioane de euro, destinat familiilor vulnerabile, sporirii eficienței energetice și dezvoltării infrastructurii.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
R. Moldova a depus prima contribuție la Pachetul de extindere al CE pentru 2024
![R. Moldova a depus o contribuție la Pachetul de extindere al Comisiei Europene 2024. Este a doua contribuție după ce țara a primit statutul de candidat la admiterea în UE, în iunie 2022.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-6861-08dc3d0fc964_w250_r1_s.jpg)
Negociatoarea-șefă a Republicii Moldova cu UE, Cristina Gherasimov, a depus miercuri, la Bruxelles, prima contribuție a Republicii Moldova la Pachetul de extindere al Comisiei Europene pentru 2024.
Este a doua contribuție transmisă de autoritățile moldovene - după ce țara a primit statutul de candidat la admiterea în UE, în iunie 2022.
Contribuțiile naționale sunt parte a procesului de evaluare a statelor candidate la fiecare capitol al aquis-ului comunitar, a precizat Gherasimov, pe 25 aprilie, într-o postare pe rețele.
Următoarea contribuție a autorităților moldovene ar urma să fie transmisă în septembrie 2024, potrivit guvernului.
„În 2023 am reușit să transmitem o contribuție consistentă și bine argumentată, apreciată corespunzător și de colegii din Comisie. Acest fapt demonstrează atât determinarea noastră de a avansa pe calea euro-integrării, cât și acțiunile ferme pe care le-am întreprins pentru a apropia țara de UE”, a scris Cristina Gherasimov.
La întocmirea contribuției naționale pentru Pachetul de extindere al Comisiei Europene au contribuit guvernul, președinția, parlamentul, ministere și agenții de stat, societate civilă, mediul de afaceri și diaspora.
„Suntem hotărâți să muncim, cu implicare maximă, și în acest an”, a mai spus negociatoarea-șefă pentru aderarea la UE, Cristina Gherasimov, numită în această funcție nouă în ianuarie 2024.
- Te-ar putea interesa și: Liderii UE au cerut începerea „fără întârziere” a negocierilor de aderare cu R. Moldova și Ucraina
În decembrie 2023, liderii UE au acceptat de principiu să se înceapă negocieri de aderare cu Moldova și Ucraina. Iar la summitul de la Bruxelles, din 21 martie, aceștia au cerut ca negocierile de aderare cu cele două țări să înceapă „fără întârziere”, după ce Comisia Europeană va propune și va adopta „rapid” cadrul acestor discuții.
Autoritățile moldovene estimează că vor deschide primele capitole de negocieri cu Uniunea Europeană la începutul anului 2025.
Într-un interviu recent pentru Europa Liberă, Cristina Gherasimov a spus că negocierile vor începe cu domeniile mai complicate, cum ar fi justiția.
Reprezentanții Chișinăului speră să fie invitați în iulie la Bruxelles, la o ședință interguvernamentală, care va fi startul solemn al negocierilor de aderare a R. Moldova la UE.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
După ce premierul Sánchez a amenințat cu demisia, acuzațiile de corupție la adresa soției se „subțiază”
![Sánchez cu soția Begona Gomez la un miting electoral la Getafe, lângă Madrid, înaintea alegerilor din iulie, 2023.](https://gdb.rferl.org/b065fd2f-4f4a-42d1-bda5-05440356dec4_w250_r1_s.jpg)
Procurorii din Spania au respins acuzațiile de corupție aduse soției premierului Pedro Sánchez. Mai devreme, el anunțase că își va lua un timp de gândire, dacă să-și dea demisia sau nu, sugerând că este vorba de un atac politic din partea dreptei.
Sánchez, care a câștigat un nou mandat pentru partidului său socialist (PSOE) la alegerile din vara trecută, a spus că-și va anunța decizia luni, 29 aprilie.
„În momentul de față sunt nevoit să mă întreb: mai are vreun rost? Sincer vorbind, nu știu... dacă ar trebui să mai conduc guvernul sau să renunț la această cinste”, a scris Sánchez pe X.
Miercuri, un tribunal spaniol a spus că lansează o anchetă preliminară asupra unor acuzații de trafic de influență și corupție la adresa soției lui Sánchez, Begona Gomez.
Dar joi procurorii au anunțat că cer clasarea dosarului din lipsă de dovezi.
Tribunalul dăduse detalii despre anchetă, spunând doar că a fost lansată după o sesizare primită de la gruparea Manos Limpias (Mâini Curate). Reuters scrie că șeful acesteia are legături cu extrema dreaptă spaniolă. Joi, persoane de la organizația respectivă au recunoscut că acuzațiile s-ar putea baza pe date false.
- Te-ar putea interesa și: Extrema dreaptă și protestele fermierilor: cine profită de cine?
Manos Limpias a susținut că Gomez ar fi primit „favoruri” de la compania aeriană Air Europa și holdingul ei spaniol Globalia pe când era directoarea unui centru de studii africane la Madrid, la școala de studii economice IE, înaintea anului 2022.
IE a declarat că nu a primit niciodată bani de la Globalia sau entitățile acesteia. Globalia încă nu a reacționat.
Sánchez i-a luat apărarea soției, spunând că nu a făcut nimic ilegal, și a promis că ambii vor coopera cu autoritățile pentru a-i dovedi nevinovăția. El a sugerat că liderii dreptei politice ar fi „colaborat” cu cei care au lansat acuzațiile.
Principala aliată a lui Sánchez din afara partidului său, ministra Muncii, Yolanda Diaz, de la partidul stângist Sumar, a scris pe X că premierul are sprijinul ei în continuare, adăugând: „Ofensiva dreptei nu va reuși. Trebuie să apărăm democrația, blocul progresist și legitimitatea coaliției de guvernare, care a făcut așa de multe pentru îmbunătățirea vieților oamenilor”.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Ministrul de Externe al Poloniei: Dacă Rusia ar ataca NATO, ar fi înfrântă
![Șeful diplomației Poloniei, Radek Sikorski (în dreapta), dând mâna cu Secretarul General NATO, Jens Stoltenberg, la Bruxelles, pe 4 aprilie 2024, la o manifestare prilejuită de a 75-a aniversare a înființării Alianței Nord-Atlantice.](https://gdb.rferl.org/d737c9ab-52fd-4f44-8d07-6ea214d9ebb4_cx0_cy3_cw0_w250_r1_s.jpg)
Ministrul de Externe polonez, Radoslaw (Radek) Sikorski, a spus joi în Parlamentul de la Varșovia că un eventual atac rusesc asupra NATO s-ar încheia cu înfrângerea Rusiei chiar și acum, dar alianța tot trebuie să-și consolideze capacitățile.
Sikorski, un politician cunoscut pentru pozițiile sale ferme anti-Kremlin, a făcut remarca într-o prezentare a noilor direcții de politică externă ale Poloniei după schimbarea de putere de anul trecut.
El a mai spus printre altele că Polonia trebuie să revină în grupul de țări din Uniunea Europeană care „fac agenda” blocului cu 27 de membri, relatează Associated Press.
Polonia, țară cu 38 de milioane de locuitori, membră în NATO și UE, are granițe cu Ucraina, Belarus și enclava rusă Kaliningrad, sprijinind activ Kievul în apărarea de invazia rusă declanșată în februarie 2024.
Fostul guvern polonez naționalist, învins în alegerile din toamnă, a fost și el pronunțat pro-Kiev, dar înaintea scrutinului a început să critice Ucraina mai ales pentru practicile ei comerciale, care ar afecta interesele poloneze.
În discursul său de joi din Seimul de la Varșovia, ministrul polonez de Externe a mai spus, potrivit agenției de știri PAP, că Rusia poartă împotriva țării sale un război hibrid, manifestat prin „dezinformare, atacuri cibernetice, sabotaje energetice și instrumentalizarea migrației”.
- Te-ar putea interesa și: Ministrul polonez de externe: Prezența trupelor NATO în Ucraina „nu este de neconceput”
Sikorski a mai spus că după 8 ani de guvernare conservatoare care a scos Polonia „la marginea UE și NATO”, țara trebuie să-și cultive relațiile cu aliații principali: SUA, Germania, Franța și Cehia - și să continue și să mărească sprijinul pentru Ucraina.
Polonia este una din țările NATO care cheltuie pentru apărare mai mult decât cele două procente din PIB considerate adecvate în Alianța Nord-Atlantică. Ea a militat mereu pentru trimiterea de trupe NATO pe teritoriul ei, ca un semnal de descurajare pentru Rusia și aliatul ei Belarus.
În prezent, Polonia este angajată împreună cu multe alte țări ale alianței în cele mai mari exerciții militare occidentale din ultimele decenii, Steadfast Defender 2024, ținute mai ales în flancul estic.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Igor Dodon cere CSJ să-i permită să lipsească la ședințele dosarului „kuliok”
![Fostul președinte, Igor Dodon, la ședința pe dosarul „kuliok” de la CSJ din 25 aprilie 2024.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-3ae0-08dc64fb454b_w250_r1_s.jpg)
Ex-președintele Igor Dodon, liderul PSRM, a solicitat Curții Supreme de Justiție să-i permită să nu se mai prezinte în instanță pe dosarul „kuliok”. El și-a motivat cererea prin faptul că are o agendă foarte încărcată.
„Am încredere în instanță. Atunci când va fi necesar, mă voi prezenta”, a spus Dodon judecătorilor.
Procurorii au fost contra admiterii solicitării, spunând că este una neîntemeiata și nu prezintă cereri excepționale.
În cele din urmă, judecătorii i-au permis lui Dodon să lipsească la ședința din 25 aprilie, iar pentru următoarele ședințe vor decide separat.
Liderul PSRM a declarat presei că cererea sa ține de activități pre-electorale și electorale. Potrivit lui, toți martorii audiați anterior în instanță nu ar fi comunicat nimic concret despre acest caz, și cu ei pot vorbi avocații săi, în care el are încredere.
- Te-ar putea interesa și: Martor în procesul lui Dodon: PSRM a fost cumpărat din banii lui Plahotniuc și FSB
În dosarul penal examinat de CSJ, fostul președinte al R. Moldova, Igor Dodon, este acuzat că ar fi primit, în 2019, de la oligarhul fugar Vladimir Plahotniuc, fostul lider al PDM, între 600.000 și un milion de dolari mită. Dosarul a fost pornit în mai 2022 și transmis în instanță în toamna aceluiași an. Igor Dodon respinge toate acuzațiile.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Cum își justifică demisia șeful postului vamal de la aeroport
![La 1 aprilie, ofițerii Centrului Național Anticorupție și procurorii au anunțat că cercetează mai mulți inspectori vamali ai Postului Vamal de la Aeroportul Internațional Chișinău](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-bea2-08db797fccea_cx0_cy10_cw0_w250_r1_s.jpg)
Șeful postului vamal din cadrul Aeroportului Internațional Chișinău, Alexandr Vakre, și-a depus demisia. Contactat de Europa Liberă, Vakre a spus că motivul este unul personal și că nu are legătură cu perchezițiile de la 1 aprilie de la Aeroport.
Serviciul de presă al postului Vamal de la Aeroport spune că Vakre nu a indicat un motiv în cererea de demisie. Într-un comentariu pentru Europa Liberă, el a menționat că ar fi vorba de o decizie mai veche, determinată de viața sa privată.
„Decizia îmi aparține, este una de ordin personal. Poate că e și întârziată - trebuia mai demult să fac asta, dar nu e cauzată de evenimentele care au avut loc pe data de 1 aprilie - chiar nu vreau să fie interpretat asta. Decizia asta a fost pusă pe pauză de câțiva ani. Evenimentele din 1 aprilie chiar nu au nimic cu cererea mea”, a spus Alexandr Vakre.
Demisia oficialului vine după ce cu o zi înainte, la 23 aprilie, Poliția a anunțat că a descoperit o schemă de contrabandă cu bani după revenirea de la Moscova a susținătorilor lui Șor. Șeful Inspectoratului General al Poliției, Viorel Cernăuțeanu, a precizat că au fost efectuate 135 de percheziții la aeroport, fiind ridicată o sumă totală de peste 20 de milioane de lei.
În declarația sa de avere pentru anul trecut, Vakre indică un salariu anual de 293.223 lei, în timp ce soția sa a primit un salariu de 8.447.984 lei. Familia Vakre deține trei apartamente, o casă de locuit și un garaj, precum și patru terenuri.
Soția lui Alexandr Vakre deține cote părți la Horus Trading GMBH și RA Trading GMBH. În 2016, ea a contractat un credit de 450 mii de euro, de la Avela Management LTD, scadent în 2030. Alexandr Vakre indică în declarația de avere pe anul trecut și două automobile - trecute pe numele rudelor, fără însă a indica și costul acestora.
Scandalul perchezițiilor de la Aeroport
Pe 1 aprilie curent, ofițerii Centrului Național Anticorupție și procurorii au anunțat că cercetează mai mulți inspectori vamali ai Postului Vamal de la Aeroportul Internațional Chișinău și persoane fizice într-un dosar de corupție.
În aceeași zi, au fost reținuți 3 inspectori vamali pentru 72 de ore, alți 4 inspectori, inclusiv fiul deputatului socialist Radu Mudreac, fiind cercetați în stare de libertate în același dosar.
CNA a precizat că inspectorii sunt bănuiți că ar fi pretins și acceptat mijloace bănești de la pasageri în sume cuprinse între 50 și 1000 de dolari pentru a permite acestora să introducă sau scoată bunuri în/din R. Moldova, ocolind procedurile de achitare a taxelor în conformitate cu prevederile legislației în vigoare.
Ulterior, președintele Parlamentului, Igor Grosu, a declarat că perchezițiile de la Aeroport au vizat-o și pe fiica deputatei din partea PAS, Victoria Cazacu, și i-a cerut acesteia să-și depună mandatul. Cazacu a refuzat să facă asta, argumentând că este denigrată, și a fost apoi exclusă din partid.
- Te-ar putea interesa și: Dincolo de știri | O dilemă pentru PAS: răspund părinții pentru faptele copiilor și invers?
Inspectoarea Diana Cazacu, acum cu statut de bănuită în dosarul de corupție pornit în urma perchezițiilor de la Aeroport, a spus într-un briefing din 9 aprilie că este vorba de un „scandal politic”, cu „interese ascunse”, fără a oferi, însă, detalii. Ea a mai afirmat că i s-ar fi „întins o cursă”, după ce directorul Serviciului Vamal i-ar fi propus funcția de șefă a punctului vamal din aeroport.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Amnesty International critică Moldova pentru încălcarea unor drepturi în lupta cu influența rusă
![Amenințările „hibride” cu care se confruntă R. Moldova sunt general-recunoscute în Occident. De acolo vin însă și avertismente că nu chiar orice mijloace de ripostă sunt ok.](https://gdb.rferl.org/01000000-c0a8-0242-7bd3-08db4718b07b_w250_r1_s.jpg)
Autoritățile de la Chișinău sunt criticate într-un raport al Amnesty International că, luptând cu influența rusă, au admis încălcări ale dreptului la libertatea de asociere și exprimare. Într-un alt raport, Departamentului de Stat al SUA amintește incidentele fără să le descrie însă drept încălcări.
Amnesty International, una din cele mai respectate organizații pentru drepturile omului, scrie într-un raport anual dat publicității la 24 aprilie că, în urma dizolvării partidului „Șor”, mai mulți membri ai formațiunii au trecut la partidul „Șansă”. Se amintește că participarea acestora în alegerile locale din 5 noiembrie a fost blocată de Comisia pentru Situații Excepționale, care formal are competențe mai reduse, legate de imigrație și securitate energetică.
Raportul Amnesty International mai notează că, în octombrie 2023, Serviciul de Informații și Securitate (SIS) a blocat, pe cale extrajudiciară, peste 20 de pagini web, majoritatea cu sediul în Rusia, unele fiind afiliate cu agenția oficială rusă „Sputnik”. Mai mult, la solicitarea instituției, Comisia pentru Situații Excepționale a suspendat licențele de activitate a șase posturi de televiziune.
- Te-ar putea interesa și: Cât de „blocate” au fost site-urile „periculoase”, după cererea SIS
Amnesty International spune și că noua legislație adoptată de autorități privind competențele SIS oferă împuterniciri sporite și „definite vag”, unele prevederi riscând să fie interpretate abuziv.
Departamentul de Stat al SUA notează și el într-un raportul anual despre drepturile omului dat publicității ceva mai devreme, la 22 aprilie, decizia Curții Constituționale din 19 iunie 2023, prin care Partidul „Șor” a fost scos în afara legii. Dar adaugă că decizia nu a fost comentată public de cele mai importante ONG-uri pentru drepturile omului din Moldova.
Raportul de țară al Departamentului de Stat al SUA notează că guvernul moldovean a blocat accesul la conținut online considerat periculos pentru securitatea statului, inclusiv la pagini web care justificau războiul la scară largă al Rusiei împotriva Ucrainei sau făceau apel la nesupunere civică.
Departamentul de Stat al SUA mai scrie că decizia din 30 octombrie 2023 a Comisiei pentru Situații Excepționale, prin care a fost sistată licența de emisie a șase posturi TV, a fost criticată de mai multe ONG-uri, care au cerut autorităților să prezinte motivele și dovezile care au stat la baza deciziei.
Documentul mai relevă că, deși legislația protejează libertatea de exprimare, piața media din Moldova este afectată de influența oligarhilor și a Rusiei.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Durata studiilor la unele specialități de la medicină se micșorează
![Programul de Studii în Asistență Medicală Generală urmează să fie redus la trei ani. În prezent acesta are o durată de patru ani.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0a84-08dc64580739_w250_r1_s.jpg)
Viitorii studenți la programele de studii Sănătate publică, Tehnologie radiologică și Optometrie vor studia trei ani, în loc de patru, cum este în prezent. Totodată, la unele specialități se va micșora durata de studii în secundariat clinic. Modificările au fost aprobate pe 24 aprilie de Guvern.
Cei care vor face secundariatul clinic în domenii precum neurochirurgia, cardiochirurgia, cardiologia intervențională, domeniile oncologice - vor studia de la unu la doi ani.
Reducerea duratei de studii pentru unele specialități din medicină va asigura plasarea timpurie a absolvenților în câmpul muncii și va eficientiza cheltuielile financiare pentru pregătirea cadrelor medicale cu studii superioare de licență și postuniversitare, se arată în proiectul de modificare a Codului Educației.
De asemenea, prin noile modificări, autoritățile vor să se alinieze la practica internațională, prezentă inclusiv în țările Uniunii Europene.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
„Profesorii practicieni” vor putea preda în universități fără studii de doctorat
![Specialiștii vor putea preda cursuri practice doar la nivelurile de licență.](https://gdb.rferl.org/01000000-0aff-0242-0c87-08dc64483ea7_w250_r1_s.jpg)
Persoanele care nu au studii de doctorat, dar vor să predea în universități, vor avea această posibilitate. Ministerul Educației și Cercetării modifică Codul Educației în acest sens pentru a permite specialiștilor din mai multe domenii să predea studenților.
Este vorba în special de profesioniștii care nu au studii de doctorat în domeniul animației, designului jocurilor, tehnici de utilizare a audiovizualului sau jurnalism.
Ministrul Educației și Cercetării, Dan Perciun, a spus în cadrul ședinței Guvernului, pe 24 aprilie, că aceste modificări vor permite specialiștilor cu o bogată experiență profesională să predea în universități și, astfel, studenții vor avea parte de studii mai bune.
„Vă dați seama că pentru designul jocurilor este foarte multă competență în domeniu și nu neapărat în mediul universitar, și atunci o asemenea prevedere ne va permite să aducem cei mai buni specialiști în mediul universitar”, a spus Perciun.
- Te-ar putea interesa și: Ministrul Dan Perciun: „Reforma învățământului profesional tehnic va continua”
Contactată de Europa Liberă, rectora Universității Pedagogice „Ion Creangă”, Alexandra Barbăneagră, a spus că introducerea acestor modificări în Codul Educației a fost făcută la solicitarea rectorilor și că universitatea are deja angajați cinci „profesori practicieni”.
„Vin specialiști foarte buni din mediul de afaceri sau din alte domenii și aceste modificări ne vor permite să îi angajăm fără probleme. Ei sunt practicieni și pentru anumite cursuri din IT, animație sunt foarte valoroși”, susține rectora.
Alexandra Barbăneagră a mai spus că profesorii practicieni vor putea preda doar la licență, la cursurile practice. Teoria și orele la masterat vor fi predate în continuare doar de cei care au studii de doctorat.
📰 Europa Liberă este și pe Google News
Preotul care i-a făcut slujbă de pomenire lui Navalnîi, suspendat de Biserica rusă
![Mormântul lui Aleksei Navalnîi la o zi după înmormântare, la 2 martie 2024.](https://gdb.rferl.org/03ee7049-a136-411b-9348-090253cb2d62_w250_r1_s.jpg)
Patriarhul Moscovei și Întregii Rusii Kiril a semnat un decret prin care îi interzice preotului Dmitri Safronov să mai dea binecuvântări și să poarte cruce și sutană vreme de trei ani.
Site-ul în limba rusă al Europei Libere scrie că Safronov, care a ținut slujbă de pomenire la mormântul fostului lider de opoziție Aleksei Navalnîi la 40 de zile după înmormântare, a fost de asemenea mutat la altă biserică din Moscova prin decretul datat 15 aprilie și publicat marți.
„După o perioadă de căință, în baza informațiilor de la locul de penitență, se va lua o decizie despre posibilitatea ca el să-și reia datoria de preot”, se spune în decret.
Biserica Ortodoxă Rusă nu a dat detalii despre motivele acestei decizii.
Navalnîi, unul din cei mai activi critici ai președintelui rus Vladimir Putin, a murit la o colonie penitenciară de dincolo de Cercul Polar arctic în februarie, când ispășea o sentință de zeci de ani de închisoare pentru „extremism”.
După moartea lui Navalnîi, autoritățile au refuzat zile la rând să o lase pe mama lui să-i vadă și să-i preia trupul, invocând o anchetă asupra cauzelor morții.
Mama disidentului a spus că autoritățile ruse ar fi somat-o să facă o înmormântare discretă. Până la urmă, însă, mii de oameni și-au făcut curaj și au participat la funeralii la Moscova, la 1 martie, sub supravegherea unui contingent substanțial de forțe de ordine.
- Te-ar putea interesa și: Estonia ar putea declara „teroristă” Patriarhia de la Moscova. Ortodocșii locali se distanțează de Kiril
Preotul Safronov a semnat un apel în care mai mulți clerici au cerut public ca trupul lui Navalnîi să fie predat familiei și a fost prezent la înmormântare.
Potrivit unor informații de pe un canal Telegram anonim, mai recent preotul Safronov a refuzat să dea citire la biserică rugăciunii „Pentru Victoria Sfintei Rusii”, impusă de Patriarhia lui Kiril în legătură cu războiul din Ucraina.
Biserica Ortodoxă Rusă îl susține ferm pe președintele Vladimir Putin, ajutându-l în promovarea politicilor sale social-conservatoare, cum ar fi respingerea persoanelor LGBT+, ca și în chestiuni referitoare la războiul din Ucraina.
📰 Europa Liberă este și pe Google News